Hogyan kell kiszámolni egy zuhanó test tömegét?
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz0.png)
Az attól függ, mi esik le. Mondjuk egy tíz tonnás szikladarab, vagy fél grammos tollpihe.
Egyébként a test tömege nem függ a mozgásállapotától. A súlya függhet.
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz1.png)
A test tömege nem változik (hacsak nem robban szét az esés végén).
Súlyát az m*a képlettel lehet számolni, ahol m a tömeg, a az eredő gyorsulása a földet érés pillanatában.
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz1.png)
#3, igen.
Kiszámolni nem tudod, inkább kimérni. A földközeli nehézségi gyorsulás értékét 9,81 m/s^2-ben szokták meghatározni, ezt egy rakat dolog befolyásolhatja, de nagyságrendileg ezzel szoktak számolni a gyakorlatban is (ha jól emlékszem, van rá konkrét képlet is, ami még a szélességi és hosszúsági koordinátákat is magában foglalja, ami alapján adott helyen kiszámolható). Fizikapéldáknál pedig 10-re szokták kerekíteni, az egyszerűbb számítások érdekében.
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz1.png)
13:17
Igen, de az attól függ...
Nem mindegy, hogy egy üveggolyóról beszélünk, ami tök rideg és kb azonnal megáll(vagy széttörik)
Vagy egy db rágógumi.
Az egyik néhány ezred mm úton áll meg a másik meg több mm deformációt enged.
De ha ez vmi házfeladat,akk valami nagyon egyszerű a válasz, pl. "A tömeg független a gyorsulástól"
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz0.png)
A test gyorsulása egyfelől a két tömegtől (a testétől és ami vonzza, annak a tömegétől) függ, másfelől a közegtől és a test méretjellemzőitől.
Tipikus iskolai kísérlet erre, hogy mondjuk 1 méter magasságról egyidejűleg leejtünk egy vasgolyót és egy tollpihét, a tömegük azonos. A golyó esési idejét nem is nagyon érzékeljük, a tollpihe hosszan keringhet, mire földet ér. Ám ha ugyanezeket egy vákuum csőbe tesszük, esési idejük, tehát gyorsulásuk azonos.
Egyfelől a gyorsulást sem tudod kiszámítani, csak ha a többi adatot ismered, másfelől testtömeget mérni kell és lehet. És ennek a test mozgásához semmi köze.
A pontozásból úgy látom, vannak, akiknek a megértés reménytelen.
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz0.png)
Valami férrement a kérdésben.
-Egy zuhani testnek nincs súlya, a zuhanás alatt a súlytalanság állapotában van.
-A tomegét megadtad a kérdésben 20 kg, az nem fogváltozni ha nem darabolod föl stb..
tudod mi a külömbség súly és a tömeg közt?
#7
Valószinű.
Arra lettem volna kivancsi hogy ha egy ember leesik mondjuk 10 m ről akkor annak marad e a sulya pl 60kg? Mert ha 1 m ről esik akkor azt el lehet kapni, de 10m ről akkor azt már nem biztos. Gondolom a súlya nőni fog mire a földre ér. Tehát semmiféle legüres terről itt szó nincs.Tehát a súlya lenne a kerdés.Igy most egy zuhanó testnek nincs sulya?
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz0.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz0.png)
Nem a sulyát akarod kiszámolni, mert az nem változik ( csak annyival hogy 10 méterrel közelebb kerül a földhöz ezért jobban huzza, de az elhanyagolható)
A lezuhanó tárgynak a mozgásienergiája nő. A kiindulási helyzetienergiája (m * g * h) fog mozgási energiává alakulni. m*g*h vagyis 20kg * 10m/s2 * 10m = 2000 joul helyzetienergiája van. Tehát 0 méteren a tárgynak 2000 J mozgásienergiája lesz.
A mozgásienergia képletből: m/2 * v2 (tömeg fele, szorozva sebeség négyzete) kilehet számolni még a tárgy sebeségét.
m/2 * v2 = 2000
v2 = 200
v= 14.1 m/s
Amugy 2000 J az kb egy géppuskalőszer mozgási energiájaval egyenlő. Persze nagy különbség, hogy gépuska lőszerként, vagy egy 20 kg vasgolyó vagy, szivacsgolyó formájában érkezik ez az energia.
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz1.png)
A fent említett mozgási energiát kell elnyelni amikor elkapod a testet.
20 kg, 10 m nél akkor 2000 J.
A fékezőerő munkavégzése: F*s=W
Ahol W a munka ez itt 2000 J
s az úthossz amin le akarod fékezni F az erő amivel fékezed.
Ha s 10 cm akkor. F=w/s=2000J/0.1m=20 000 N
Plusz rájön még a tesre ható súlyerő így 20 200 N
Ez akkora erő, mint egy 2020 kg-os test súlya.
Ha mondjuk 1m en történik a lassulás, akkor már csak 2000 N+súlyerő.
(Feltéve, hogy a fékezőerő időben állandó és hogy a fékező táv elhanyagolhatóan kicsi a zuhanás hosszához képest)
További kérdések:
Minden jog fenntartva © 2024, www.gyakorikerdesek.hu
GYIK | Szabályzat | Jogi nyilatkozat | Adatvédelem | Cookie beállítások | WebMinute Kft. | Facebook | Kapcsolat: info(kukac)gyakorikerdesek.hu
Ha kifogással szeretne élni valamely tartalommal kapcsolatban, kérjük jelezze e-mailes elérhetőségünkön!